![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6412f79676d9a.png)
ca år 1900 Bygningen til højre i billedet hører til Jelling Seminarium. Imellem de to bygninger ses Sydhøjen. |
![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6421ec35204a9.png)
|
Ukendt/Jelling Lokalhistoriske Arkiv |
Jelling Station åbnedes sammen med Vejle-Give banen den 2. august 1894. Ved åbningen af Jelling Station var Jelling by kun en stor landsby med et udpræget gårdsamfund, men Jelling by voksede hurtig efter jernbanen kom til byen. Jelling Station blev hurtig en af banens bedste mellemstationer målt på persontrafik. I starten var det primært på grund af turistattraktioner som kirken med Jellingestenen og vikingegravhøjene, der tiltrak, men senere også som udflugts by.
Da statsbanerne overtog Jelling Station i 1914 i forbindelse med Givebanens forlængelse til Herning den 1. januar 1914, blev Jelling Station nedsat til holdeplads med sidespor. Efter kraftige protester for borgere i Jelling ophøjede DSB Jelling Holdeplads til Station i 1918
Vejle-Give-Herning strækningen blev fjernstyret fra Herning i 1969. På grund af en faldende trafikmængde blev Jelling Station nedsat til trinbræt med sidespor i 1973. Sidesporet blev nedlagt i 1988.
I 1978 blev den oprindelige stationsbygning nedrevet og erstattet af et posthus med tilhørende venterum.
Fra
Jernbanen.dk/ Jernbanehistorisk forum er hentet følgende:
"Anlægget af en smalsporet jernbane fra Vejle til Give med et statstilskud på op til 100.000,- kr. blev vedtaget ved lov af Rigsdagen den 12. april 1889. Det var tredje gang man forsøgte; i 1882 og 1887 var forslaget blevet afvist. Lovteksten blev senere ændret til en normalsporet bane, og den 15. juni 1892 blev der udstedt koncession til ”Vejle-Give Jernbaneselskab” med åbning senest 1. maj 1896.
Ingeniørfirmaet Gluud, Werner og Winkel byggede uden de helt store problemer banen, der kunne åbne for ordinær drift den 2. august 1894.
For bl.a. at spare tilslutningsafgiften til DSB etablerede VGJ sig med egen station – Vejle Nord – lidt nord for statsbanernes station, dog forbundet med et overleveringsspor. I 1897 blev stationsområdet kraftigt udvidet, da den nye privatbane til Vandel (VVGJ) fik endestation her. Fra Vejle N påbegyndtes stigningen op gennem Grejsdalen til Grejsdal station efterfulgt af Højgaard holdeplads, Hørup holdeplads, Jelling station, Mølvang holdeplads, Gadbjerg station, Farre station og Give station.
I hovedparten af VGJs tid som privatbane kørtes der 3 togpar dagligt, og køretiden var ca. 1½ time for den 30 kilometer lange strækning.
I 1908 besluttedes det at DSB skulle forlænge banen fra Give til Herning samt overtage strækningen Vejle – Give. Anlægget af Give – Herning delen blev påbegyndt i 1911 og den 1. januar 1914 åbnede banen. Staten havde i 1912 overtaget ejerskabet af VGJ men først den 1. oktober 1914 overtog staten også driften af banen, hvorved VGJ ophørte med at eksistere."
Stationsbygning set fra sporet ca 1975 |
![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6421ec3522188.png)
ukendt /Jelling Lokalhistoriske Arkiv
|
Stationsvej set fra nord ned mod stationen ![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6421ec3559fea.png)
ukendt /Jelling Lokalhistoriske Arkiv Til venstre i billedet ses seminariet med pedelbolig og gymnastiksal. Til højre i billedet ses posthuset (Stationsvej 6) og Rosendals Gård (Stationsvej 8) og bagest i billedet stationsbygningen.
Stationsvejs vestlige del blev først temmelig sent udbygget. Posthuset blev opført ca. 1906 og lå i den første tid ret isoleret med Rosendals Gård som eneste nabo. /Byens første posthus lå på Herningvej 2) Stationsbygningen blev nedrevet omkring 1975. På pladsen forrest til højre i billedet var der en tømmerplads og tømmerhandel (kendt som Rosendals Tømmerhandel) indtil 1933, hvor Gormsgade 1-3 blev opført.
Seminariets pedelbolig forrest til venstre blev revet ned ca. 1932. Efter pedelboligen ses seminariets første gymnastiksal. Rosendals gård blev revet ned i 1933. Hvor den lå, kom Jellings nye mejeri til at ligge (Stationsvej 8). Mejeriets bygninger eksisterer stadigvæk, men mejeriet er nedlagt, og nu (2017) har Runecenteret til huse i bygningerne.
D en 1. august 1995 var der en togulykke i Jelling hvor to regionaltog stødte frontalt sammen i sydenden af Jelling Station. Ingen personer omkom ved ulykken – men af de i alt 69 personer i togene, blev 19 indlagt og 35 behandlet på skadestuer; 15 kom ikke på sygehus. De to regionaltog var så sammenfiltrede, at de måtte skæres op på stedet for at blive fragtet bort. Strækningen mellem Vejle og Herning er enkeltsporet. Togene - fra Fredericia hhv. Herning - skulle planmæssigt krydse hinanden på Jelling station. Toget fra Herning satte - efter passagerudveksling - i gang fra Jelling station uden at have fået signal eller anden tilladelse til dette og kolliderede med det indkørende tog fra Fredericia (Vejle), der havde fået signal til indkørsel på stationen. Begge togs lokomotivførere nåede at bremse en smule før kollisionen, hvor togenes hastighed var ca. 50 km/t. Togene bestod begge af togsæt Litra MR. Forreste førerrum i begge togsæt blev knust og i MRD 4268 fra tog 3756 knækkede vognkassen ved forreste dør. I MR 4066 fra 3746 var passagerafdelingen umiddelbart bag førerrummet også knust.
|
Jelling set fra sydøst. Forrest i billede jernbanen, Jelling Station, Jernbanevej. Midt i billedet Vejlevej. mellem 1940-1960 |
![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6421ee3a43c56.png) |
ukendt /Jelling Lokalhistoriske Arkiv |
Stationsvej set fra Nord ned mod stationen |
![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6421ee43bc667.png)
|
Ålborg Luftfoto 1948-52/Det Kgl Bibliotek
|
Jelling Station. 1960 |
![](https://files.cdn-files-a.com/uploads/7653235/2000_6421ec355bcec.png)
|
Sylvest Jensen luftfoto/Det Kgl. Bibliotek
|
Det er muligt at se større billeder herDet er ikke tilladt at kopiere billederne på denne side